Az indítvány lényege:![](/dev/dontesek.nsf/8670cc391503ae9ac12579ae002f26d6/$Body/0.5432?OpenElement&FieldElemFormat=gif)
A Fővárosi Törvényszék az előtte folyamatban lévő perben az eljárás felfüggesztése mellett - az Abtv. 25. § (1) bekezdése alapján - egyedi normakontroll eljárást kezdeményezett, melyben a bűncselekménnyel okozott kár, illetve sérelemdíj megtérítése iránt indított gyorsított perről szóló 2020. évi LXX. törvény 11. § (5) bekezdése megsemmisítését, továbbá jelen perben való alkalmazásának kizárását kéri az Alkotmánybíróságtól.
A bíróság előadása szerint a felperes a bűncselekménnyel okozott kár megtérítése iránt indított gyorsított pert. Figyelemmel arra, hogy a perben okirati bizonyításon kívül egyéb bizonyítást nem kell lefolytatni, ezért a bűncselekménnyel okozott kár, illetve sérelemdíj megtérítése iránt indított gyorsított perről szóló 2020. évi LXX. törvény 11. § (4)-(5) bekezdései alapján jár el a bíróság, mely szerint a bíróságnak tárgyaláson kívül kell meghoznia az ítéletét. A bíróság álláspontja szerint az eljárási törvények sajátossága az, hogy kógens - és nem diszpozitív - szabályokat tartalmaznak, ebből eredően a bíróság a 2020. évi LXX. törvény 11. § (1) bekezdése alkalmazásával kötelezően tárgyaláson kívül jár el.
Az eljáró bíró álláspontja szerint a sérelmezett jogszabályi rendelkezés az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésén alapuló nyilvános tárgyaláshoz való jogot sérti, mivel kifejezetten megtiltja, hogy a bíróság nyilvános tárgyaláson döntsön a felek jogairól és kötelezettségeiről. Sem a jogszabályból, sem a hozzá fűzött indokolásból nem állapítható meg a rendelkezés célja, vélhetően az eljárás időszerűsége, hatékonysága érdekében írhatta elő a jogalkotó a tárgyalás mellőzését. Az Alaptörvény azonban egymás mellett írja elő a nyilvános tárgyalás és ésszerű határidőn belüli elbírálás követelményét, így vélhetőleg egyik szempont sem érvényesülhet a másik rovására. A polgári perjog egyes eljárásokban lehetővé teszi a tárgyaláson kívüli ítélethozatalt, de általában ezekben az esetekben is biztosítja, hogy a felek az ügyük tárgyaláson történő elbírálását kérjék, ezáltal éljenek a nyilvános tárgyaláshoz való jogukkal. A bűncselekménnyel okozott kár megfizetési irányi igény nem minősül bagatell kérdésnek, így a nyilvános tárgyaláshoz való jog biztosítása, az alapjogi kollízió feloldása, az alaptörvény-ellenes jogszabály megsemmisítése szükséges..
. |