Az indítvány lényege:![](/dev/dontesek.nsf/8670cc391503ae9ac12579ae002f26d6/$Body/0.5432?OpenElement&FieldElemFormat=gif)
Az indítványozó bíró - az Abtv. 25. § alapján, az eljárás felfüggesztése mellett - a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény (Cst.) 44. § - 2018. január 1. és 2018. december 31. között hatályban volt - (3) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítását, a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 6.K.31.700/2018. számon indult ügyben, továbbá a folyamatban lévő más ügyekben történő alkalmazási tilalmának elrendelését kérte az Alkotmánybíróságtól.
A perbeli felperest családi pótlék címen jogalap nélkül felvett összeg visszafizetésére kötelezte Budapest Főváros Kormányhivatala. A felperes a határozattal szemben méltányossági kérelmet terjesztett elő, a Magyar Államkincstár a kérelemnek részben helyt adva a visszafizetés egy részét elengedte. A felperes a jogerős határozat bírósági felülvizsgálatát kezdeményezte.
A Cst. 44. § - 2018. január 1. és december 31. között, a perbeli időszakban hatályos szerint "a méltányossági jogkörben hozott döntés ellen indított közigazgatási perben kizárólag semmisségre lehet hivatkozni". Az indítványozó bíró álláspontja szerint a támadott rendelkezés a hatékony jogvédelem követelményének nem felel meg, a bírói utat formális jogorvoslattá degradálja azáltal, hogy a bíróság kizárólag a semmisségi okok meglétét vizsgálhatja, és azt is csak akkor, ha a felperes arra hivatkozik. Erre való hivatkozás, vagy semmisségi ok hiányában a bíróságnak érdemi vizsgálat nélkül kell a keresetet elutasítania, érdemben nem vizsgálhatja a közigazgatási határozat jogszerűségét, így a közigazgatási per nem jelent valódi és tényleges jogvédelmet. Nézete szerint a hatóság számára biztosított mérlegelési és méltányossági jogkörnek ugyanúgy bírói kontroll alatt kell állnia, mint az egyéb jogkörben hozott döntésnek. A támadott rendelkezés ezért a tisztességes eljáráshoz és jogorvoslathoz való jog sérelméhez vezet..
. |